POČINJEMO SA PROTESTIMA AKO NE UPLATE DODATAK DO 1. JUNA
![](https://i0.wp.com/sindupcg.me/wp-content/uploads/2021/02/640_1007_sindikat-pravosudja-press-12.maj_.jpg?resize=640%2C384)
Zaposleni u pravosuđu počeće 15. juna sa protestima ukoliko im do kraja ovog mjeseca ne bude isplaćen dodatak na platu za prvi kvartal ove godine, saopšteno je iz Sindikata uprave i pravosuđa.
Predsjednik Sindikata Nenad Rakočević kazao je na konferenciji za novinare da se radi o dodatku od 35 EUR mjesečno koji, po dogovoru sa Sudskim savjetom, primaju svi zaposleni u sudovima, i koji nijesu primili od početka ove godine.
On je kazao da je Strukovni odbor zaposlenih u sudstvu nedavno donio odluku da se, kako je naveo, organizuju mogući protesti i štrajk zaposlenih u pravosuđu, jer se ne poštuje dogovori između Sudskog savjeta i Sindikata.
„Radi se o dodacima koje su svi zaposleni u sudovima primali prošle godine, i dogovoreno je da se ta dinamika nastavi i ove. Međutim, prvi kvartal nije isplaćen, drugi je na pragu i sumnjamo da će i on biti ispoštovan“, rekao je Rakočević.
Zato je, kako je naveo, Strukovni odbor jednoglasno donio odluku da se, ukoliko dodatak za prvi kvartal ne bude isplaćen do 1. juna, protesti organizuju 15. juna.
„Odnosno, ako za drugi kvartal ne bude isplaćen 1. jula, da protest bude 15. jula, a u međuvremenu da uđemo u proces pregovaranja akta o minimumu procesa rada, koji nam daje mogućnost organizovanja štrajka i načina kako ćemo da štrajkujemo. Dakle, i štrajk je jedna od opcija“, naveo je Rakočević.
On je rekao da su danas imali sastanak sa predsjednicom Vrhovnog suda Vesnom Medenicom, i da im je obećano da će dodatak za prvi kvartal biti isplaćen sa majskom platom.
„U šta mi ne sumnjamo ni malo, znajući dosadašnji rad i obećanja predsjednice Vrhovnog suda, i mislim da će to biti ispoštovano. Međutim, za drugi dio nemamo nikakva obećanja i garancije, i zato se pridržavamo odluka Strukovnog odbora da u slučaju neisplate 15. jula počnemo sa protestima“, kazao je Rakočević.
On je precizirao da je ukupan iznos dodatka za oko 1,5 hiljada zaposlenih na kvartalnom nivou oko 215 hiljada EUR, i najavio da će uputiti inicijativu Ministarstvu pravde da se taj dodatak pretoči u koeficijent.
Predsjednik Strukovnog odbora, Miloš Jovović, kazao je da su u sudstvu i tužilaštvu male plate i neriješena stambena pitanja.
On je rekao da su u proteklih godinu i po imali pregovore sa Sudskim savjetom, Ministarstvom pravde i Vrhovnim sudom koji su, kako je naveo, do sada bili vrlo povoljni.
„Dosta smo toga riješili, ali nijesmo sve do kraja. Nadam se da ćemo i dalje imati takvu saradnju, i da ćemo i ove preostale probleme da riješimo“, kazao je Jovović.
On je rekao da se nada da neće biti prinuđeni da organizuju proteste i štrajk.
„Ali, ako budemo morali, i to je jedan vid sindikalne borbe. Nadam se da do toga neće doći, jer su nam dosad izašli u susret za sve što smo tražili“, naveo je Jovović.
Iz Sindikata su kazali da nijesu zadovoljni izmjenama Zakona o zaradama u javnom sektoru.
„Imamo nezvanično informacije da će biti smanjene zarade funkcionerima iz grupe A, B i C. Nemamo ništa protiv, nije ni trebalo da uvećavaju sebi tolike zarade kad je zakon usvajan. Oni su ti koji su, kao menadžeri, odgovorni za deficit budžeta“, kazao je Rakočević.
On je poručio da će se Sindikat suprotstaviti svim zakonom dozvoljenim sredstvima smanjenju zarada sudijama.
„Smatramo da sudije nijesu funkcioneri. Oni moraju da budu nezavisni i adekvatno plaćeni, da ne bi bili podložni pritiscima ili koruptivnim radnjama“, istakao je Rakočević.
On je rekao da je u toku strategije reforme javne uprave, kojom je predviđeno otpuštanje zaposlenih.
„Smatramo da to nije u redu i da tako ne treba da bude, jer nema viška zasposlenih. Argumentovano tvrdim da ako u nekoj ustanovi ili organu ima viška zaposlenih, u drugom ih fali, i treba da se izvrši preraspodjela radnih mjesta“, kazao je Rakočević.
On je poručio da će Sindikat koristiti svaki oblik borbe koji im zakon dozvoljava, i neće dozvoliti da se ijedan radnik otpušti.
„Naprotiv – ako ima viška radnika, znači da ih je neko primio mimo zakona, i taj neko treba da bude otpušten. Znači, ako otpušte jednog radnika, moraju otpuštiti i jednog funkcionera koji je odgovoran za tu stvar“, istakao je Rakočević.
On je rekao da ne zna koliko bi radnika moglo biti otpušteno, navodeći da imaju nezvanične informacije da se radi o oko hiljadu zaposlenih.
„To se već dešava u opštini Kolašin i nekim drugim upravama“, kazao je Rakočević, dodajući da nije planirano otpuštanje zaposlenih u sudstvu i tužilaštvu.
On nije želio da komentariše partijska zapošljavanja u lokalnim i državnoj upravi, naglašavajući da je „priroda djelovanja sindikata da se ne bavi politikom“.
„Fakat je da u opštini Rožaje poslije smjene vlasti, za nepune dvije godine, sa oko 110 zaposlenih imamo 220, i sve upućuje na način zapošljavanja u političkom smislu. Sa druge strane, u opštini Kolašin je otpušteno oko 100 radnika, a određen broj politički podobnih je primljen“, naveo je Rakočević.
To kako je naveo, ukazuje da politički faktor ima uticaja.
„Ali, nas ne interesuje ko je na vlasti, mi se borimo za radnike i za njihove porodice“, poručio je Rakočević.
Sekretar Sindikata uprave i pravosuđa, Predrag Spasojević, ocijenio je neprimjerenim optužbe ministra odbrane Predraga Boškovića da, kako je nedavno objavljeno u štampi, državni službenici i namještenici „ojadiše državu sa tužbama“.
„Državni službenici i namještenici su naši članovi, a tu se pominju i pripadnici policije, kako i ZIKS-a gdje sam ja predsjednik sindikata“, pojasnio je Spasojević.
Prema njegovim riječima, Bošković očigledno ne poznaje stvari i nije stručan.
„Očigledno im bodu oči zarade advokata. Niti su državni službenici i namještenici, niti su pripadnici vojske i policije donosili zakone i advokatske tarife“, istakao je Spasojević.
On je poručio Boškoviću da je država sastavljena od tri komponente – teritorija, narod i organizovana vlast.
„Očigledno je da ovdje nema jedne komponente – organizovane vlasti. Da imamo, ona ne bi dozvolila da dođe do tih troškova i spriječila bi vođenje sporova“, kazao je Spasojević.
On je zaključio da je „ovo pritisak na sve zaposlene u javnoj upravi da ne smiju da tuže državu“.